Growth and Underinvestment/cs

Růst a nedostatečné investice je jedním z jedenácti systémových archetypů v oblasti systémového myšlení, sociálních a dynamických systémů. Je charakterizován tím, že je růst v dané společnosti omezován a blíží se limitu, který lze odstranit či odložit pomocí kapacitních investic. Namísto toho však dochází ke snížení poptávky či výkonu, což vede k omezování a snižování dalších investic a také snižování kapacity. . Investicemi jsou zde tedy zejména přidání či zlepšení fyzické kapacity, školení personálu, zlepšení organizační struktury či zlepšení pracovního procesu.

Ůvod
Archetyp růstu a nedostatečných investic se projevuje v situacích, kdy daná společnost omezuje svůj vlastní rozvoj tím, že nedostatečně investuje. To znamená, že podnik tvoří nižší kapacity, než je potřeba pro uspokojení zvyšující se poptávky zákazníků. Firma pak není schopná dosáhnout svého potenciálního růstu navzdory tomu, že všichni zaměstnanci na něm pracují naplno.

Jedinec či organizace zažívá růst poptávky a příležitostí, které pomalu začínají převyšovat kapacitu. Tento nedostatek kapacity vede ke snížení výkonu a horším výsledkům. Díky tomu klesají požadavky či poptávka na udržování vyšších výkonů a výsledků. Tento pokles je brán jako důvod pro neinvestování do zvýšení budoucí kapacity, i když by měl být považován za pravý opak, tudíž symptom toho, že jsou investice nedostatečné a je potřeba je zvýšit. Ve výsledku se jako jediné východisko jeví úplně ukončit výrobu či vyhledat jiné příležitosti. .

Základní struktura
Archetyp růstu a nedostatečných investic pracuje se čtyřmi základními proměnnými/faktory:
 * Poptávka [Demand]
 * Kapacita [Capacity]
 * Pociťovaná potřeba pro investice [Perceived Need to Invest]
 * Investice do kapacity [Capacity Investments & Capacity Reductions]

Tyto faktory jsou vzájemně provázané mnohem těsněji, než je tomu u jiných archetypů. Pociťovaná potřeba pro investice zvyšuje samotné investice, které ovlivní kapacitu, která poté ovlivní poptávku. Rozdíl mezi kapacitou a poptávkou ovlivňuje pociťovanou potřebu pro investice, čímž se uzavírá smyčka. Samotný růst je pak ovlivňován různými způsoby, v závislosti na podmínkách v dané firmě.

Na obrázku č.1 lze vidět vývoj těchto čtyř proměnných v čase a s nimi také několik zajímavých momentů, ke kterým při jejich interakci dochází. V čase "A" dochází k převyšování kapacity poptávkou, což zvyšuje pociťovanou potřebu pro investice. Po malé prodlevě, jejíž velikost se liší v závislosti na podniku, dojde k investicím do kapacity a kapacita se díky tomu začíná zvedat. Čas "B" popisuje moment, kdy začíná kapacita převyšovat poptávku (jelikož poptávka díky předchozí nedostatečné kapacitě klesat) a pociťovaná potřeba pro investování je de facto nulová, jelikož v očích vedení funguje vše, jak má. Se stále rostoucí kapacitou je firma schopna dostávat všem potřebám zákazníků, což má za následek opětovné zvedání poptávky, která roste tak dlouho, až dochází k opětovnému převýšení kapacity v bodě "C" a cyklus se opakuje.

Problém však je ten, že v realitě firma s největší pravděpodobností nebude schopna přitahovat zákazníky zpět po každém navýšení kapacity a dochází tak k odlivu zákazníků ke konkurenci. V takovém případě dochází k tomu, že se poptávka nedokáže zvednou včas (v čase "D"), čemuž se firma přizpůsobí snížením kapacity na potřebnou odpovídající míru - čas "E". Poptávka pak klesá ještě níže, tím pádem dojde k opětovnému snižování kapacity a tento postup se může opakovat až do doby, dokud firma není nucena odejít z trhu.

Diagram kauzální smyčky
Diagram kauzální smyčky růstu a nedostatečných investic v základní podobě je v podstatě rozšířenou verzí archetypu meze růstu, kde je zpomalující akce součástí další stabilizační smyčky s externím standardem a prodlením. Obsahuje tři dílčí smyčky, z nichž jedna je pozitivní zpětnovazebná smyčka, jedna negativní zpětnovazební smyčka a třetí pak negativní zpětnovazební smyčka se zpožděním. Pozitivní smyčka se týká růstu, obsahuje poptávku výši růstu, které se vzájemně pozitivně ovlivňují. Růst této smyčky znamená zvyšování současných limitů a následuje zpomalování růstu díky zafungování limitujících faktorů ze smyčky 2.

V čem se tento diagram liší od meze růstu je smyčka 3, která upravuje limitující faktor tak, aby byly splněny cíle nebo výkonnostní standardy. Pokud se velikost a dopad limitujícího faktoru liší od výkonnostního standardu, dochází ke zvyšování pocitu, že je potřeba zvýšit investice do kapacity k překonání tohoto omezení. Čas hraje klíčovou roli, jelikož často docela dlouho trvá, než jsou tyto pocity a postřehy přeneseny na papír a implementovány jako zvýšené investice. Stejně tak existuje prodleva mezi rozhodnutím o investici (a investováním) a projevením těchto investic v reálném čase. V čase, kdy se velikost kapacity zvýší, dojde ke snížení limitujícího faktoru a také k převrácení směru druhé smyčky a posílení růstového faktoru v první smyčce.

Tedy jednoduše: Zvýšení kapacity sníží nebo odloží vliv omezujícího faktoru, což zvedá poptávku, díky tomu také růst, který zvedá poptávku ještě více. Zvýšení poptávky však znova způsobí zvýšení omezujícího faktoru, a tedy také potřeby pro zvýšení investic.

Nejdůležitější je zde rozdíl mezi rychlostmi obou vyrovnávajících smyček. Pokud smyčka 2 operuje rychleji než smyčka 3, dochází k tomu, že investice ze smyčky 3 se nemusí projevit dostatečně rychle a zvýšení kapacity proto trvá dlouho. Naopak pokud smyčka 3 aktivuje investice a zvýšení kapacity rychleji, dojde ke zrušení omezení ještě dříve, než se stačí projevit, a díky tomu zaznamenáme zvýšení růstu.

Způsoby řízení a obrany proti tomuto archetypu
Abychom poznali, že je tento archetyp přítomen v naší firmě, je důležité sledovat zejména trendy poptávky (ať už se jedná o produkty, kapitál, čas či lidské zdroj) a investice do kapacit k naplnění těchto požadavků. Pokud mají tyto trendy oscilující charakter, může to značit výskyt nedostatečných investic. Pokud se projednávají možnosti snižování nákladů, propouštění zaměstnanců či snižování investic jako reakce na změnu na trhu nebo snížení poptávky, je potřeba se pořádně zamyslet nad tím, jaké budou mít tyto změny dopady na růst společnosti, budoucí poptávku a možná následná omezení. Zároveň je potřeba si uvědomit, zda je snížení růstu (čili vyšší omezující faktor) způsoben externími faktory a trhem nebo je to díky naším firemním zásadám. Mnoho společností má velký problém tyto příčiny od sebe odlišit, což má neblahé následky.

Prodleva spojená s vnímáním dob trvání (Perception Delay)
První zpoždění se týká vnímání doby, jak dlouho trvá, než se nám zdá současná výkonnost firmy nedostatečná a usoudíme, že je potřeba zasáhnout, a stejně tak vnímání doby mezi tímto rozhodnutím a samotnými investicemi do zvyšování kapacit.


 * V počátcích růstu je potřeba identifikovat jeho potenciální omezení, zejména ve vztahu ke kapacitě. Pokud firmě rostou tržby, jak se musí změnit jednotlivé útvary podniku, aby mohly tržby růst nadále? Kolik nových zaměstnanců bude potřeba naverbovat, jak bude potřeba rozšířit produkci? To jsou otázky, na které musí firma najít odpověď, aby nedošlo k úpadku. Znalost cílových zákazníků a trhu a toho, jak reagují při vzrůstu pomůže při predikci budoucího vývoje.
 * Zajistit, aby byly interní systémy společnosti připraveny na růst. Pokud je růstová strategie podniku agresivní, ale jeho vnitřní systém není přizpůsoben tomu, aby se dokázal vyrovnat se schodky ve výkonnosti, dochází k problémům a omezení růstu.
 * Zjistit, co ovlivňuje rozhodování o kapacitních investicích. Naše předchozí výsledky by neměly být hlavním ovlivňujícím faktorem toho, jestli zvýšit či snížit investice. Místo toho je vhodné najít tržní faktory, které ovlivňují a zvyšují růst. Může se stát, že se firma bude řídit pouze předchozími zkušenostmi a nebude mít ponětí o tom, jak vypadá trh a konkurence v současné době.

Prodleva spojená s nabytím nových kapacit (Capacity-Acquisition Delay)
V momentě, kdy dojde k rozhodnutí o investicích, objevuje se druhé zpoždění související s nabytím nových kapacit. Mezi rozhodnutím o investicích/investicemi a jejich projevem jako zvýšení kapacit uběhne často doba dost dlouhá na to, aby došlo k výraznému zhoršení růstu a fungování firmy. Je proto důležité tuto prodlevu nepodceňovat a být na ni dostatečně připraven. Například díky jakémusi zpanikaření v čase této prodlevy může dojít k dalšímu pokusu o zvýšení kapacity a následnému zbytečnému přebytku těchto kapacit.

Porozumnění trhu
Pro správné řízení růstu a investic je také velmi důležité rozumět trhu, na kterém se pohybujeme. Musíme umět poznat, zda je naše poptávka klesající díky našemu rozhodování, anebo se jedná o pokles celkové tržní poptávky, která je mimo naši režii. Je nutné plně porozumět chování a požadavkům zákazníků, abychom věděli, jak je jejich chování ovlivněno našimi rozhodnutími. Stejně tak je potřeba sledovat konkurenci a její chování.

Zapojení nových lidí
Jak bylo popsáno výše, čemu se musí firma vyvarovat je být moc závislá na předešlém vývoji a předešlých rozhodnutích. Proto je nutné, aby při rozhodování o budoucích investicích bylo v tomto procesu zapojeno co nejvíce lidí, kteří by mohli mít nové nápady či vidět věci z jiné perspektivy. Toto může pomoci dostat se ze zajetých kolejí a pokoušet se o nové, více inovativní a aktuální přístupy k dané problematice.

Modifikace růstu a nedostatečných investic se snižujícím se standardem (Drifting standard)
Jedná se o zvláštní případ toho archetypu, kdy omezující faktor ovlivňuje také globální výkonnostní standard. S rostoucím omezujícím faktorem firmy se snižuje výkonnostní standard celého odvětví. V diagramu kauzální smyčky se vytváří čtvrtá smyčka, která je pozitivní zpětnovazební, jelikož při snižování výkonnostního standardu dochází pomocí smyčky 3 k většímu snížení tohoto standardu. Pokud dojde ke snížení omezujícího faktoru, v této verzi to způsobí zvýšení výkonnostního standardu, tedy ke zvyšování investic do kapacity a dalšímu snižování limitu.

Řízení tohoto archetypu
Pro efektivní zvládnutí této struktury je nutná kvalitní předvídavost. Je potřeba zjistit, jak bude růst ovlivňovat další veličiny ještě před tím, než začne ovlivňovat celý systém.

Zároveň je nutno zajistit, aby omezující faktor co nejméně (v nejlepším případě vůbec) ovlivňoval výkonnostní standard.

Reference
Xhyvv00 (talk) 23:57, 14 June 2018 (CEST)